(Snimio Srećko Niketić/Pixsell)
Računi pulskog brodogradilišta početkom prošlog tjedna ponovno su upali u blokadu. To je treći put u posljednjih mjesec dana da se prisilnom naplatom s računa Uljanika 1856 pokušavaju naplatiti dospjela nagomilana potraživanja. Samo tijekom kolovoza pulsko je brodogradilište provelo sedamnaest dana u blokadi, a od sredine svibnja ove godine čak 54, iskazuju podaci s Poslovna.hr.
U kakvu će spiralu nelikvidnosti potonuti pulsko brodogradilište bilo je kristalno jasno već nakon objave posljednje bilance Uljanika 1856, u kojoj su evidentirane kratkoročne obveze - dakle one plative do konca ove godine - u iznosu od čak 20 milijuna eura. Od toga, nešto više od 11 milijuna eura odnosilo se na obveze prema bankama, 4,2 milijuna eura bio je evidentirani dug prema dobavljačima i kooperantima dok se dug po osnovi poreza, doprinosa i ostalih davanja penjao na oko 700.000 eura.
Poražavajuću sliku poslovanja novog Uljanika dodatno otežava činjenica da knjigu narudžbi ovog brodogradilišta cijelo vrijeme čine tek dva posla koja su pritom još krajem prošle godine trebala biti završena i isporučena. Riječ je o plutajućem doku za Izraelce i ribarskom radnom brodu od dvadesetak metara za norveškog naručitelja čija je ugovorena vrijednost bitno manja od obveza koje je u u zadnje tri i pol godine "natukao" pulski škver.
Prema dostupnim podacima, ugovorena vrijednost plutajućeg doka i ribarice zajedno iznosi oko 14 milijuna eura, no veliko je pitanje što će još na kraju od ta dva ugovora biti s obzirom na kašnjenje brodogradilišta što za sobom, u najmanju ruku, povlači pitanje penala.
(Arhiva Novog Lista)
Financijske dubioze Uljanika 1856 krajem proljeća ove godine pokušalo se »začepiti« novim kreditom od dva milijuna eura. Na toliko je, naime, Vlada svojom odlukom podebljala već dano državno jamstvo za gradnju ribarice za Norvežane. No ni taj kredit, kao ni nešto više od milijun eura koliko se iz državnog proračuna ove godine platilo na konto zaračunate ležarine za dijelove novogradnje 531 koja je u državnom vlasništvu, nisu bili dovoljni da bi se ublažila, a kamoli zaustavila spirala nelikvidnosti u koju sve dublje poniru pulski navozi.
Očito je da bez novog otvaranja kreditne "špine" pulsko brodogradilište ne može funkcinirati, pa ostaje za vidjeti kako će se u nadolazećim tjednima postaviti resorno Ministarstvo gospodarstva i Vlada, tim više što u prvim danima listopada istječe već prolongirani rok za otplatu kredita HBOR-u, a svi dosadašnji pokušaji prodaje većinskog udjela od 54,77 posto u ovom brodogradilištu totalno su podbacili.
Kao što je poznato, 18. rujna trebala bi se održati Skupština vjerovnika Uljanik brodogradilišta u stečaju na kojoj bi se trebalo odlučiti o uvjetima i načinu prodaje većinskog poslovnog udjela u Uljaniku 1856. Prijedlog je stečajnog upravitelja Lorisa Raka da se ide na novu javnu dražbu, treću po redu, ali da Skupština bude ta koja će donijeti odluku o visini početne cijene. Prema uvjetima javnog dražbovanja, na trećoj dražbi iznos početne cijene utvrđuje se na 25 posto od procijenjene vrijednosti što bi u konkretnom slučaju sada iznosilo 6,9 milijuna eura.
Ipak, veliko je pitanje hoće li i ovako diskontirana cijena privući pozornost kod potencijalnih ulagača s obzirom na financijske dubioze Uljanika 1856.
Nema naznaka da su se pojavila neka nova imena potencijalno zainteresiranih za ulazak u vlasništvo Uljanika 1856. Po medijima se i dalje špekulira s češkim CE Industries Jaroslava Strnada koji je, podsjetimo, preko tvrtke Port Acquisitions proljetos ušao u vlasničku strukturu Luke Rijeka, međutim, svojom ponudom za preuzimanje nije uspio značajnije povećati svoj udjel u Luci Rijeka gdje trenutno drži 34,64 posto dionica.