Valter Flego govori na COP28 (Foto Philippe Stirnweiss)
Aktualni saziv Europskog parlamenta od početka ovog mandata morao se nositi s vrlo ozbiljnim izazovima i problemima, no usprkos svemu tome hrvatski zastupnici ovaj će mandat zasigurno pamtiti i nekoliko povijesnih odluka. Uz odluke o ulasku u schengenski prostor i u eurozonu, za područje Istre posebno je značajna odluka o uključivanju istarske željeznice u europske koridore što je širom otvorilo vrata mogućnosti korištenja europskog novca za revitalizaciju tog već desetljećima "uspavanog" dijela nacionalne željezničke mreže.
Upravo teme prometnog povezivanja Hrvatske, ujedinjavanja zastupnika, digitalne Europe i inicijative za uvođenje premium oznake dominirale su u aktivnostima po kojima pamtiti prvi mandat eurozastupnika iz Istre Valtera Flega u Briselu.
(Foto Brigitte Hase)
Stoga smo i ovaj razgovor, koji smo vodili povodom njegova sudjelovanja na konferenciji Glasa Istre Green Istria 2030. i panelu Istarska željeznica - nositelj integracija i zelenog razvoja, započeli konkretnim pitanjem; Je li sad kada se bliži kraj tog mandata zadovoljan postignutim?
- Prezadovoljan sam! Konkretizirao sam sve navedeno, osim premium inicijative, za to mi treba još vremena. Znamo kakve su procedure u Briselu. U mašineriji kao što je Europski parlament, kontinuitet rada je izuzetno bitan. 27 zemalja članica gura svoje interese, puno moćnijih i većih od male Hrvatske, a odluke se ne donose preko noći. Što manje politizirati, što više konkretno raditi, to je bio moj cilj od prvog dana mandata. Zato i ostavljam konkretne rezultate iza sebe. I jedno veliko hvala svima koji su mi dali podršku i koji shvaćaju što će razvoj željeznice donijeti našem kraju. Dokazao sam da jedan zastupnik može puno i maksimalno sam iskoristio svoja dva odbora - Odbor za industriju, istraživanje i energetiku te Odbor za promet i turizam. Jedan od sretnijih dana ovdje u Parlamentu bio je u travnju prošle godine prilikom usvajanja svih mojih prometnih amandmana, za što sam dobio i podršku svih hrvatskih zastupnika, te 26 milijardi eura od Europe, koje ćemo koristiti u narednim godinama za povezivanje Rijeke, Istre i cijele Hrvatske s ostatkom Europe. Vjerujem – uspješno!
Kad spominjete 26 milijardi eura, kako točno Hrvatska može do tog novca? Znamo da ga Europa ne poklanja, vjerujete li da ćemo ovoga puta biti uspješni u njegovom povlačenju?
- Što se Europe tiče, slijedi taj finalni korak – potvrda dogovora Parlamenta, Vijeća i Komisije - na plenarnoj sjednici 24. travnja. A onda – loptica je na nama, na nacionalnoj državi. Trošenje europskog novca postaje isključivo odgovornost Vlade RH i nadležnog ministarstva. Loša priprema projekata, kašnjenje, manjak projektanata i izvođača radova, administrativne prepreke i spora državna administracija - to su problemi koje moramo riješiti. U suprotnom, novac nećemo ni dobiti ni iskoristiti. Ne smije biti kašnjenja u pripremi projekata ni od strane Vlade, ni ministarstva, ni HŽ-a. Bit će potrebno i pratiti usklađivanje nacionalnih i županijskih planova s Uredbom o transeuropskoj prometnoj mreži. Vjerujem li da će Hrvatska u tome biti uspješna? Optimističan sam, zaista jesam. Bilo je ovakvih najava i prije 5 i prije 10 godina, ali ovaj put vjerujem da će biti bolje, jer je i aktualna Vlada RH itekako svjesna ove povijesne prilike i značaja razvoja željeznice i prometne infrastrukture za Istru, Rijeku, Kvarner i naše otoke.
Budemo li uspješni u povlačenju tog novca, što će to konkretno značiti za ove prostore, za Istru i Rijeku?
- Istra više neće biti slijepo crijevo na karti Europe. Prometno ćemo je povezati sa Slovenijom i Italijom, cestom i željeznicom. Uspjeli smo također da Europski parlament projekte poput istarskog ipsilona proglasi "prioritetnim projektima od strateškog europskog značaja". Od regionalnih željeznica koje su ušle u TEN-t mrežu riječ je o Istarskoj i Podravskoj pruzi. Istri to otvara put za modernizaciju željeznice prema Trstu, a otvara se i put za najveću investiciju u povijesti naše zemlje od neovisnosti - željeznički tunel kroz Učku. Otoku Krku otvara se prilika za novi most, kao i cestovno-željeznički spoj prema Rijeci. Pozicioniranjem na čak dva dodatna europska koridora, Luka Rijeka postaje i geostrateško važno središte. Za razvoj Rijeke iznimno je važna željeznica. Izgradnja željeznice prema Zagrebu i dalje prema Mađarskoj osigurat će da Luka Rijeka ostane značajna luka i ključni faktor za ulaz i izlaz tereta u regiji. Konačno ćemo dočekati da Hrvatska stoji rame uz rame s ostalim Sjevernojadranskim lukama i predstavlja "ulazna vrata" na europske koridore. Volio bih i da se povede računa i iskaže interes za regionalne aerodrome, poput našeg pulskog. Jer ulaganjem u modernizaciju osnovne infrastrukture, sigurno možemo vratiti putnike u naše male zračne luke, a rastom broja putnika otvaraju se vrata i za financiranje drugih investicija. Primjerice, EU novcima moći ćemo financirati zračne luke koje imaju 4 milijuna putnika na godišnjoj razini i napraviti novu tramvajsku, željezničku ili metro mrežu do najbližeg gradskog središta, po uzoru na velike razvijene europske gradove.
(Foto Press)
Može se reći da je promet na neki način označio i početak i kraj vašeg prvog mandata u Briselu?
- Prvi sastanak po dolasku u Europski parlament odradio sam s bivšom slovenskom povjerenicom za promet Violetom Bulc, koju sam prije 5 godina upoznao s problemom povezivanja Istarskog ipsilona na slovenske autoceste, željezničku izoliranost Istre i neravnopravan položaj Luke Rijeka u odnosu na ostale Sjevernojadranske luke. Isto tako, mandat ću zaključiti glasovanjem na plenarnoj sjednici 24. travnja kojom će Hrvatska, ali i moja Istra, dobiti mogućnost korištenja Instrumenta za povezivanje Europe vrijednog 26 mrld eura za cestovnu i željezničku povezanost sa susjedima, a neravnopravnost Rijeke odlazi u povijest. Luka Rijeka konačno staje "rame uz rame" s Trstom i Koprom. 5 dugih godina, bezbroj sastanaka, 8 ključnih amandmana, podrška lijevih i desnih i rezultat je Hrvatska na europskim koridorima. Glasovanje 24. travnja svakako će označiti jedan kraj, odnosno novi početak. U pravcu bolje i modernije prometne budućnosti za Istru i Hrvatsku.
Nedavno ste glasovali suprotno od usvojenog stajališta parlamenta po pitanju novih pravila za vozačke dozvole, možete li nam to pojasniti?
- Bit ću vrlo jasan - van pameti je dozvoliti mladim vozačima automobile od 300 konjskih snaga, i to s promilima u krvi. A upravo je takva odluka usvojena na plenarnoj sjednici u veljači ove godine. Dakle, umjesto zdravog razuma i slušanja struke usvojili smo prijedlog koji je poražavajući korak unatrag za europsku sigurnost na cestama. No to su sve zakulisne igre i politički kompromisi, kojima ovdje nije mjesto. Kad govorimo o sigurnosti na cestama, mislim da kompromisa ne smije biti. Na mnoge važne stvari zatvorili smo oči. Vožnjom s 0,2 promila u krvi mladih vozača – što je trenutni usvojeni stav Parlamenta - šaljemo krivu poruku - "Kad piješ, vozi!". S obzirom da smo na samom kraju ovog saziva Parlamenta, na konačnom će zakonu dalje raditi novoizabrani zastupnici i ja vjerujem da kad se politička dodvoravanja nakon izbora završe, novi će zastupnici slušati struku i imati jedini ispravan cilj - smanjenje smrtnosti na cestama.
Premium oznaka, što bi ona značila našim proizvođačima i potrošačima?
- Bilo da govorimo o medu, maslinovom ulju, vinu ili nečem četvrtom, premium oznaka spašava od krivotvoritelja i fejkera. Litra ekstra djevičanskog maslinovog ulja, kilogram pravog meda ili litra istarske malvazije ne mogu koštati ni 3 ni 4 eura. Zato tvrdim da geografska oznaka zemljopisnog podrijetla proizvoda nije dovoljna da jamči kvalitetu i inzistiram na uvođenju premium oznake. Tako bismo honorirali one najbolje, a naši bi poljoprivrednici zaista mogli živjeti od svog rada. Premium oznaka jasno će odvojiti kvalitetu od kvantitete i napraviti razliku na policama trgovina. Zaista se nadam da će tko god bude u idućem sazivu Parlamenta, ja ili netko nakon mene, ozbiljno nastaviti s ovom pričom.
Razgovarat ćemo još o temi revitalizacije istarske željeznice i uzbudljivih projekata koji nas na tom polju očekuju na našem panelu u petak. Imate li kakvu poruku za naše čitatelje za kraj ovog razgovora?
- Privodim kraju svoj petogodišnji mandat u Europskom parlamentu. I ono no što sam najponosniji je da kraj mog mandata znači novi početak za moju Istru kada je u pitanju cestovna i željeznička povezanost s ostatkom Hrvatske, ali i Europske unije. Kada sam 2019. došao u Odbor za promet i najavio bavljenje željeznicom u RH, mnogi su bili skeptični i s nevjericom slušali moje najave. Međutim, zahvaljujući mojim prethodnicima, liberalnim zastupnicima Jakovčiću i Radošu, koji su postavili dobre europske temelja za moj rad, uspio sam pokazati da i jedan zastupnik čini razliku. I upravo je zato neizmjerno važno da Istra i dalje ima svog predstavnika u Europskom parlamentu. Osobu izabranu od strane građana, koja će zastupati njihove interese i boriti se za strateške ciljeve svoga kraja i Hrvatske.