(Arhiva Novog lista)
Manjak majstora, posebno onih kvalitetnih i stručnih, kroničan je problem u Hrvatskoj. Njihov nedostatak odrazio se i na cijene usluga koje su zadnjih godina znatno porasle.
Iako se upisi čine daleko, učenici uveliko razmišljaju o tome što će upisati.
Hrvatski zavod za zapošljavanje i ove je godine objavio Preporuke za obrazovnu upisnu politiku i politiku stipendiranja za 2024. godinu, u kojima analiziraju i prognoziraju potrebe tržišta rada.
Među zanimanjima za koja je potrebno povećati upisne kvote, odnosno deficitarna zanimanja, nalaze se bravar, dimnjačar, elektroinstalater, fasader, instalater grijanja i klimatizacije, krojač, keramičar oblagač, kuhar, mesar, pekar, podopolagač, ličilac, staklar, tesar, vodoinstalater i zidar.
Na rješavanju problema deficitarnih zanimanja radi se sustavno, pa je tako proteklog tjedna održan i deveti Zagrebački obrtnički sajam na kojem su učenici završnih godina osnovnih škola imali priliku upoznati brojna strukovna zanimanja.
Na Zagrebačkom Velesajmu učenici su tijekom dva dana sajma mogli posjetiti štandove 22 srednje strukovne škole i pronaći sve informacije o njihovim programima i zanimanjima. Osim informacija o školskim programima, učenici su mogli upoznati obrtnike i iz prve ruke i dobiti uvid u aktualne trendove iz različitih područja.
– Čak 67 obrtničkih zanimanja bila su im dostupna za proučavanje i iz prve ruke su mogli čuti sve što se tiče određenog zanimanja – od školovanje do same prakse. Naši obrtnici su se doista potrudili da djeca dobiju sve informacije, rekla je Maja Vračarić, glasnogovornica Obrtničke komore Zagreb.
Ovogodišnji Zagrebački obrtnički sajam posjetilo je više od 5.500 učenika završnih razreda osnovnih škola. Neki su učenici na sajam došli znajući točno što žele upisati, pa su kod obrtnika tražili odgovore na konkretna pitanja, dok su drugi došli vidjeti koje im se opcije za upis u srednju školu nude.
– Jedan je mladić došao riješen da postane kuhar, neki znaju da bi voljeli biti kozmetičari, frizeri, drugi žele upisati grafičku školu, neke zanima robotika… Lepeza zanimanja koja ih interesiraju doista je široka. Bilo je i onih učenika koji žele upisati gimnaziju, ali im je bilo zanimljivo informirati se o opcijama koje se nude. Škole su učenicima pojasnile što je potrebno za upis, kakve procedure ih očekuju, kakav je školski program i slično. Zato je sajam zanimljiv, jer učenici na jednom mjestu mogu saznati što ih čeka u školi, ali i što ih čeka na tržištu rada. Na sajmu su sve to mogli i probati – mogli su nešto skuhati, vidjeti kako im ide nalakirati nokte, nešto istokariti ili popraviti ručni sat. Mogli su vidjeti žele li to i je li takav posao za njih, rekla je Vračarić.
Istaknula je da su Obrtničkoj komori Zagreb partneri u organizaciji sajma Grad Zagreb, Zagrebačka županija i gradovi iz zagrebačkog prstena, s kojima zajedno ukazuju na problem izumiranja nekih zanimanja, dok se istovremeno pojavljuju neka nova.
– Škole moraju pratiti trendove mijenjanja zanimanja. Primjerice, za grumera – osobu koja brine o psu, ne postoji škola, ali se radi na tome da se i takva škola otvori. Postoji sluh, imamo veliku podršku od strane škola, kao i od lokalnih i nacionalnih ustanova da stvari krenu nabolje. Moramo biti svjesni da su nam obrtničke usluge potrebne u svakodnevnom životu – ne možemo sami izgraditi kuću, popraviti peglu ili ugraditi klimu, rekla je Maja Vračarić.